Holistički pristup je jedan od filozofskih metoda koji se primenjuju u TKM. Druga dva su: sistemski pristup sa teorijom pet elemenata i dijalektički pristup teorije jina i janga.
Holistički pristup
Holistički pristup se pre svega ogleda u posmatranju ljudskog tela kako celine. Takodje, ono što je spolja, to je i unutra i obrnuto. Tako se dijagnostika putem pulsa, stanja jezika, karakteristika zenica uspostavlja na principu da su pojedinačni delovi povezani sa celinom. Taj princip primenjuje se kako u dijagnostici, tako i u lečenju i prevenciji. Delovi tela nerazdvojivi su u strukturi, koordinisani su u fiziologiji i u medjusobnoj zavisnosti su u patologiji.
Prema TKM dominantnu ulogu igraju 5 Zang organa (srce, jetra, slezina, pluća i bubrezi) uz pomoć 6 Fu organa (mozak, koštana srž, kosti, vene, žuč i mokraćna bešika i uterus). Qi se odnosi na krv i druge telesne tečnosti.
Prevencija
Nas najviše zanima prevencija, tako da je neophodno shvatiti važnost ovih pet dominantnih organa. Na primer, slezina, koja je odgovorna za transport i transformisanje hranljivih materija koje se pretvaraju u ći i hrane krv i celo telo. Slezina je povezana sa udovima i ako se ne krećemo i ne vežbamo njena funkcija slabi i samim tim slabi i energija u celom telu. Srce je prema TKM, kralj svih organa i u njemu je smešten duh. Kada je duh miran i ostali organi su u harmoniji. Bubrezi i jetra su blizu jedan drugog jer dele isti izvor ćija, i medjusobno su povezani. Važnost pluća i pravilnog i kvallitetnog disanja nepotrebno je isticati.
Um i telo
Um i telo su u potpunosti povezani i teorija pet elementa govori detaljno o tome i povezuje pet Zang organa sa pet emocija, a to su: radost, bes, briga, tuga i strah. O tome će biti reči dalje, kada budemo razmatrali teoriju pet elemenata. Za sada je važno naglasiti da ove emocije nisu ni pozitivne ni negativne, ono što je bitno za naše zdravlje je da one budu umerene.
Čovek i priroda
![Bei Hai park u Pekingu](https://i0.wp.com/taichisfera.com/wp-content/uploads/2018/08/p8070905.jpg?resize=740%2C987)
Povezanost čoveka i prirode je neosporna. U teoriji iskonskog ćija navodi se da je čovek proizvod nebeskog i zemaljskog ćija i njihovih pokreta i promena. Zbog toga čovek mora da poštuje prirodu i živi u skaldu sa njom. Bez gravitacija, umerene temperature, magnetnog polja, hemijskih jedinjenja, biosfere i lanca ishrane naše postojanje na Zemlji bi bilo nemoguće. To je preduslov našeg postojanja i zbog toga moramo biti skromni pred silinom prirode. Kako se menjaju godišnja doba, vremenski uslovi, dan i noć procesi u našem telu se smenjuju prema prirodnim zakonima. U starim tekstovima se kaže da je zimi neophodno vežbati i izbegavati hladnoću, a leti boraviti u hladu i ne naprezati se previše. Sve je to logično i prirodno i dokle god to poštujemo, naše telo će biti u skladu i moći ćemo da očuvamo zdravlje.
Čovek i društvo
Čovek je proizvod društva u kome živi. Svi smo povezani. Skladni odnosi u društvu stvaraju zdrave osobe. Istorijski razvoj koji je doneo progres, bolje uslove života, bolju hranu, topao dom poboljšao je i produžio ljudski vek. Paralelno, danas sa velikim tehnološkim progresom, povećale su se i naše želje, pa smo pod većim pritiskom i stresom da se dokažemo i ostvarimo na mnogim planovima. Još uvek ratujemo, a rat izaziva veliku patnju, glad, gubitak doma i sigurnosti i sve to utiče na naše zdravlje. Gubitak novca ili socijalnog statusa spada u pitanja koja lekar TKM postavlja prilikom dijagnostikovanja bolesti jer je takve promene u životu imaju veliki uticaj na naše zdravlje.
„Kada je neko potpuno oslobodjen od želja, ambicija i misli koje ometaju, indiferentan po pitanju slave i bogatstva, urodjena energija ostaje stabilna. Ako neko održava zdrav razum, kako uopšte može da nastane bolest? Plain Questions , Chapter 1, Huangdi Neijing (iz 2000 godina stare knjige, osnove TKM, koja se naziva i Ezoterijske skripte Žutog cara)